Tavaratalo+Åhmans

Yrityksen historia Vaasan seudulla asuu n 119000 asukasta. Se on yksi Suomen yritysvaltaisimmista alueista. Seudulla toimii lähes 7000 yritystä. Seudulla toimii useita kansaivälisiä yrityksiä mm. energia-, elektoniikka-, muovi-, ja ICT-aloilla. Vaasan seudun asukaista 30% saa toimeentulonsa teollisuudesta ja rakennustoiminnasta ja 65% liike-, ja palvelualoilta. Vaasan kaupungissa asuu lähes 60000 asukasta. Suomenkielisiä väestöstä on 69,1 %, ruotsinkielisiä 24,6 % ja muun kielisiä 6,3 %. Vaasassa opiskelee erilaisissa keskiasteen ja korkeakouluoppilaitoksissa n 12.000 opiskelijaa. Tavaratalo Åhmansin tavaratalo perustettiin v. 1860-luvulla. Sen perusti Vaasalaisen Johan Grönbergin sukuun kuuluva Christina Somero, joka oli ensin töissä sukulaismiehensä lasiruukilla Mustasaaren Iskmon kylässä, joka oli perutettu v 1812, koska rannikolla oli lasin valmistamiseen sopivaa hiekkaa. Tehdas myöhemmin erikoistui ikkunalasin valmistukseen. Christina Somero muutti lyhyen lasiruukijakson jälkeen lahden yli Ruotsiin riitaannuttuaan erään venäläisen upseerin kanssa. Tapauksen jälkeen Christina oli pitkään etsintäkuulutettu ja estyi palaamaan Suomeen hirttouhan takia. Tukholmassa hän tapasi erään vapaaherra Otto Magnus Munckin, joka tutustutti hänet epävirallisesti tukholmamalaiseen liikemaailmaan. Christina toimi Munckin kotiapulaisena, kun Munck toimi Tukholman käskynhaltijana. Samalla Munck piti pimeää rihkamapuotia, jonka kautta hän myi Etelä-Amerikasta tuottamiaan jalokivikoruja suomalaiselle aatelistolle oman verkostonsa kautta. Tuohon aikaan liittyy eräs selvittämätön tapaus, jonka jälkeen Munchin ja Christinan tiet erosivat. Tuon välirikon jälkeen Christinan onni Tukholmassa tuntui muuttuneen ja hän tapasi myöhemmin häneen voimakkaasti vaikuttaneen Oulussa syntyneen kirjailijan Sara Elisabet Wacklinin, jonka Tukholmalaisessa sinivalkoisessa huoneistossa hän vietti loppuajan Tukholma-ajastaan myyden tukholmalaisten naisasianaisten tukemana rubiinin väriseksi varjättyä ovaalikorua. Myöhemmin Wacklinin avustamana Christina muutti Vaasaan ja perusti pienen lasitusliikkeen, jonka tiloissa hän myös myi erilaista aatelisten arvostamaa rihkamaa. Tuohon aikaan hän myös virallisti pitkäaikasien suhteensa Zakharias Volttiin, joka kanssa he 1869 perustivat mieleltään ja sielultaan humoristisina kauppaliikkeen nimeltä Ohm, mutta muuttivat sen lähes välittömästi Kauppahuone Åhmans’ksi. Kauppahuone nousi lähes tyhjästä ja aiheutti kaupungissa supinaa pääoman alkuperästä, koska Christinan sukunimikin oli alkuperäisestä Grönbergistä muuttunut Someroksi ja Munck af Fulkilan suvuista liikkui Varsinais-Suomessa ikäviä huhuja aatelisnimen oikeellisuudesta. Puhuttiin jopa suoranaisesta huijauksesta. Christina ja Zakharias saivat yhteensä kuusi lasta varsin nopeaan tahtiin heti perustettuaan kauppaliikkeensä. Christina kuitenkin hoiti lähes yksinään koko liikkeen ja hoiti lapsensa pitämällä liikkeessä lastenhoitajaa. Koko lapsikatras oppi lähes kirjaimellisesti äidinmaidosta liikkeenhoidon. Avioliitosta syntyivät 1862 Antti, -63 Iita, 64 Kalle, -67 Sakari Juniori, sekä kaksoset Julia ja Jaakko vuonna 1869 uudenvuoden aattona muutamaa minuuttia ennen vuoden vaihtumista. Christina oli tuolloin 39-vuotias. Hänen ollessaan 45-vuotias Sakari, hänen miehensä, joka oli muuttanut nimensä suomalaiseksi, kuoli. Samoin kuin koko perhe oli muuttanut kaksosten syntymän jälkeen nimensä Someroksi Kristiinan Ruotsissa omaksumansa sukunimen mukaan. Kasvun aika 50–luvulta 90–luvulle saakka tavaratalon kehitys on nousujohteista ja erityisesti 60– ja 70–luvuilla se koki erinomaisen kasvun vaiheen, jolloin myynti lisääntyi nopeasti. 80–luvulla tavaratalojen toiminta oli vielä nousujohteista, mutta tulos kääntyi tappiolliseksi 90–luvulle tultaessa. Lama

Kohtalokkaaksi tavaratalon elämä oli käydä ulkomaisten lainojen takia, kun v[|1991] tehty suuri devalvaatio nosti ulkomaalaisten lainojen korot pilviin. Edelleen on arvoitus, miksi jo siinä vaiheessa keskisuurena tavaratalona Åhmans selvisi ilman Vaasalaisessa arvokorttelissa sijainneen kiinteistönsä kiinnittämistä. Myöhemmin 90-luvun lopussa, kun nykyinen tavaratalon suurin omistaja ja toimitusjohtaja Antti Somero, Åhmans yritti ensimmäisen kerran perustaa tavarataloa sekä Tallinnaan, että Berliiniin. Kuitenkin alkuvaiheessa kävi selville, että rahoittajat molemmissa maissa eivät olleet valmiit uskomaan vanhan suomalaisen tavaratalon selvitymiseen hiljalleen selkiytyvässä lamassa. Tällä hetkellä Åhmans on vakavainen tavaratalo, jonka tase on pysytellyt sittemmin voiton puolella. Tosin edelleen jostain historian uumenista nousee lehdistön esiinnostamana suvun, joka on esimerkillisen yhteinäinen ja pysyttelee julkisuudesta poissa, omaisuuden alkuperästä ja yhteydestä rikkaaseen Munckin sukuun. Åhmans on kehityksen lakivaiheessa, koska liiketoiminnan kasvattaminen tapahtuu useimmiten kilpailijoiden kustannuksella, nollasummapelinä. Ketjujen voimainkoettelussa tuntuu tulleen ensimmäinen erä loppuun käydyksi. Tällä hetkellä Suomessa markkinoilta ja erityisesti Vaasan seudulla näyttää löytyvän edelleen mahdollisuuksia kasvuun. Joissain maissa tavaratalokauppa on loppunut kokonaan. Sekä kilpailuympäristön muutokset, että talon sisäinen suorituskyky vaikuttivat yhdeksänkymmentäluvulla Åhmansin kilpailukykyyn. Laman aikana kulutus suuntautui perustaviin elämän hankintoihin. Asiakkaat kiinnittivät huomion taloudellisuuteen ja olivat hintatietoisia. Keskustan raskaalla kustannusrakenteella ei pystytty kilpailemaan automarkettien kanssa, jotka imivät jatkuvasti kuluttajia pois Vaasan keskustasta. Jälkeenpäin johto on tajunnut, että talo on reagoinut liian hitaasti muutoksiin ympäristössä. Yleinen talonsisäinen muutosvastarinta on myös vaikuttanut reagointiin. Nyt on huomattu, että aikanaan lähdettiin liiketoiminnan konseptin kriittiseen tarkasteluun vasta sitten kun on olisi jo pitänyt olla liikkeessä. Paniikkiratkaisunomaisten strategioiden ja päätösten teon kautta 90-luku loi tavaratalolle huteran pohjan toiminnalle ja toiminnan linja jäi sumeaksi. Kilpailijat

Tultaessa 2000-luvulle Åhmansin toiminta muuttui johdonmukaisemmaksi ja tulosta alkoi syntyä Åhmansin kilpailukenttä on sikäli erikoinen, että Pohjanmaa on voimakasta pienyrittäjien aluetta, jossa toimintakulttuuri on voimakkaasti yhteydessä ostajien neuvotteluhalukkuuteen hinnan ja laadun suhteen. Lisäksi kaupungissa toimii monta elinvoimaista tavarataloa, Anttila, Prisma, sekä mm Halpa-Halli, joka on erityinen ilmiö suomalaisessa kaupan maailmassa. Lisäksi Rewel Gallerian liikkeet ovat Ylätorin alueella merkityksellisiä kilpailijoita. Lisäksi K-Citymarket Hovioikeudenpuistikossa. Näin keskustan alue on suhteellisen suuren saturatiteetin aluetta. Erityisesti Anttila on tällä hetkellä suurin kilpailija Åhmansille. Anttila aloitti myyntinsä postimyynnillä. Kun Tuko alkoi kehittämän Anttiloita ketjukonseptilla toimiviksi tavarataloiksi, myös Åhmans muiden mukana joutui toteamaan Anttilan suureksi uhaksi. Anttila dominoi alhaisilla hinnoilla ja suurella tuotevalikoimalla, vaikkakin koko tavaratalokonseptin vaikeudet heijastuivat myös Anttila-ketjuun. Kun Anttilat konseptoitiin erikoistavarataloiksi ja postimyynnin rinnalle perustettiin verkkokauppa, tulos alkoi nousta kilpailijoiden harmiksi uudelleen. Tavaratalokonsepti jakautui neljäksi tehokkaaksi erikoiskonseptiksi, jotka kuitenkin ovat onnistuneet säilyttämään edullisen ostopaikan mielikuvansa ostajien mielessä. Tehokkuuden takana ovat lyhyet tuotesarjat, nopea tavaran kierto ja hankintaa tekevän henkilökunnan osaamisen kasvattaminen. Erityisenä kilpailijana Anttila koetaan Åhmansille, koska Anttila näkee Åhmansin tavoin modernin kehityssuunnan tarkoittavan erityisesti asiakaspalvelun parantamista määrän ja laadun kautta ja erityisesti sen, että sitä kehitetään henkilöstön ammattitaitoa kehittämällä. Myyjiä kannustetaan ottamaan tietyn minimimäärän asiakaskontakteja paivässä ja antamaan ostosuosituksia. Elektroniikkaosasto johtotähtenä Åhmansin kilpailuetu liittyy erityisesti Elektroniikkaan ja kodinkoneiden myyntiin, joka taas toisaalta on erityisesti Prismojen tuotealuetta. Toisalta verkkomyynnin puuttuminen tavaratalon konseptista näyttäisi vaarantavan tällä hetkellä koko osaston olemassaolon. Vaateosaston haasteena on erityisesti ruotsalaisten vaateketjujen voimakas asema Vaasassa, sekä laivaliikennesillan olemassa olo etelaisen naapurin suuntaan. Vaatemallistot vaihtuvat neljä kertaa vuodessa. Åhmansin perinteiset Dillet päivät, jossa vanhat mallistot, sekä muiden osastojen tuotekierto saadaan hoidettua, ovat tapaus myöskin lähtisen naapurin rannikkokaupungeissa. Asiakaspalvelu laadun takeena Hintataso Åhmansilla on saatu laskettua sille tasolle, joka antaa mahdollisuuden kiinnittää huomion strategiatyössä laadullisiin osa-alueisiin. Erityisesti palvelukulttuurin tason ollessa voimakkaasti subjektiivinen tekijä, huomio on kohdistettu henkilöstön ammattitaidon kehittämiseen, laadunvarmistamiseen ja palautteeseen. Erikoisena asiakaspalvelun harjoittelu-, ja sparraustilanteena Åhmansilla on osastojen joka viikkoiset bonushuutokaupat. Huutokaupalla tarkoitetaan talon johdon ja henkilökunnan välisiä väittelyjä, joiden tarkoituksena on paitsi nostaa yhteishenkeä, myös harjoituttaa henkilökuntaa vakuuttamisen taidoissa. Samalla henkilökunta voi esitellä omia porfolioitaan ja nostaa väittelyihin esiin asioita, joita he ovat viikon aikana pistäneet merkille asiakaspalvelun prosessissa. Jokaisessa huutokaupassa on tarjolla asiakaspalvelubonuksia, joita henkilökunta voi käyttää moninaisin tavoin. Myös kouluttautumiseen. Johtoryhmän periaatteena on, että bonukset hyödyttävät koko osastoa. Samalla osasto voi osoittaa hankalassa taloudellisessa tilanteessa olevansa tarpeellinen Åhmansin päämääränä on ymmärtää asiakasta, ostoskäyttäytymistä, palvelutilanteisiin reagointia, sekä asiakkaan tiedostamattomia ja tiedostettuja odotuksia, joita hänellä on sekä palvelun, että tavarataloympäristön suhteen. Åhmansin toiminnan jokaisen osa-alueen kehittäminen perustuu asiakalähtöisyyden parantamiseen. Tavoitteena on luoda virikkeelinen ostosympäristö ja henkilökohtainen palvelu. Åhmans pyrkii palvelemaan laajaa asiakaskohderyhmää ja hintahaitarin laajentamista mahdollisimman laajan asiakaskunnan ulottuville. Åhmans pyrkii panostamaan erityisesti markkinointiin ja tiedottamiseen. Tässä erittäin tärkeässä roolissa on sosiaalisen median käyttö ja asiakaslähtöinen toiminta verkossa. Åhmans pyrkii palvelemaan asiakasta yhteistyössä, asiakasta kuunnellen.